Ústavný právnik Eduard Bárány je skeptický, či sú dôvody na zastavenie účinnosti. Predpokladá však, že podanie hlavy štátu bude formálne bez chýb a súd ho prijme na ďalšie konanie.
„Neviem, ako sa rozhodne Ústavný súd. Mám však vážne pochybnosti o tom, či sú dôvody na pozastavenie účinnosti,“ povedal Standardu Bárány.
Témou kritiky sú premlčacie lehoty pre trestných činoch alebo aj výška trestných sadzieb, keď obvinený môže vyviaznuť s podmienkou. Právnik hovorí, že nevidí ústavný problém v tom, či sú premlčacie lehoty päť alebo desať rokov.
„Nehovorím, ktorá z tých lehôt je rozumná, ale ústavná súvislosť mi uniká. Premlčacie lehoty sú tak či tak rovnaké ako vo väčšine krajín. To isté je s výškou trestov. Keď sa v Rakúsku za čin, ktorý sa stal prvýkrát, dáva podmienka, tak na Slovensku sa za obdobný trestný čin dávalo desať rokov. To je obrovský rozdiel,“ priblížil Bárány.
Za správnu považuje ideu, aby pri majetkových trestných činoch neboli na Slovensku vyššie trestné sadzby ako v okolitých krajinách. Rovnako si myslí, že sadzby nemajú byť „drakonicky vyššie“ v porovnaní s trestnými činmi proti životu a zdraviu.
Novela Trestného zákona predpokladá, že Úrad špeciálnej prokuratúry má skončiť k 20. marcu. Právnik prízvukuje, že o špeciálnej prokuratúre sa v ústave nehovorí. „Tam nenachádzam vôbec ústavný problém. Odborne sa môže diskutovať, či má byť takáto inštitúcia, ale jej zrušenie nie je ústavne relevantné,“ doplnil.
Trestná novela mení viaceré trestné sadzby za korupciu, ekonomickú trestnú činnosť. Skracujú sa aj premlčacie lehoty pri násilných trestných činoch vrátane znásilnenia. Parlament o novele rokoval v skrátenom legislatívnom konaní, čo bola jedna z výhrad opozície.