Dodal, že spoliehať sa na úrady práce, že vedia ponúknuť čakateľov na prácu, je nereálne. „Dnes nehovoríme o nedostatku nekvalifikovanej pracovnej sily, ale nedostatku pracovnej sily ako takej. Dnes sa pozície nedajú nahradiť v službách automatmi, je tam nevyhnutná osobná účasť. Ak sa takýmto trendom nevyhneme alebo ich nevieme zvrátiť, môže to znamenať ukončenie celého sektoru.“
Lucia Dítětová, manažérka úseku trhu práce a ľudských zdrojov spoločnosti Trexima poznamenala, že trh práce u nás trápia tri veľké okruhy. „Predovšetkým je to demografia – starnutie obyvateľstva a nízka pôrodnosť. Máme odvetvia, ktoré majú vysoký podiel zamestnancov vo veku nad 60 rokov. Problémom je, že v roku 2030 očakávame, že sa na trhu práce stretne päť generácií. V kombinácii so zamestnávaním cudzincov nám to spôsobí problém koordinovať multikultuárne a multigeneračné tímy,“ zhodnotila.
V roku 2040 zároveň očakávajú, že z trhu práce začne odchádzať najproduktívnejšia generácia – Husákove deti. A v 2050 predpovedajú fyzický pokles osôb na trhu práce až o štvrť milióna. „Ďalšími dvomi okruhmi sú odliv mozgov do zahraničia a nesúlad medzi systémom celoživotného vzdelávania a potrebami trhu práce,“ dodala Dítětová.
Viceprezident Republikovej únie zamestnávateľov Mário Lelovský doplnil, že „momentálne je to 2,5 milióna pracujúcich vo všetkých sektoroch národného hospodárstva, s ktorými musíme pracovať. Tento problém sa teda týka ministerstva hospodárstva, ktoré by malo byť kľúčovým hráčom a preniesť to na úroveň vlády, ktorá by si to mala dať ako hlavnú úlohu. Majú to uvedené aj v programovom vyhlásení vlády, že Slovensko sa prepadlo vo všetkých rebríčkoch konkurencieschopnosti produktivity a stáva sa jednou z najchudobnejších krajín Európy.“
(max)