„To, čo sa udialo v Monkovej doline v Ždiari je dôsledkom toho, že sme v minulosti neboli vypočutí, keď sme upozorňovali, že vyhlasovanie obrovských bezzásahových území bez zvažovania dôsledkov sa nám môže vypomstiť, a to sa aj stalo,“ uviedol Ján Slivinský zo Správy Tatranského národného parku.
Podľa neho až tri štvrtiny územia národného parku sú potenciálne ohrozené silnou eróziou. Zvlášť citlivé a nepevné sú tatranské vysokohorské lesy. „Ideálne by bolo, aby sa pri vyhlasovaní bezzásahového územia zvažovali všetky dôsledky, ktoré môžu vzniknúť, lebo inak sa ľudia vystavujú veľkému nebezpečenstvu,“ doplnil Slivinský.
Pôdny odtrh sa podľa neho stal práve v lokalite, v ktorej sa nachádzali suché stromy s vyschnutým koreňovým systémom, a ten nedokázal udržať rozbahnenú pôdu. V žľabe sa nachádzali popadané suché stromy, ktoré vytvorili hrádzu. Tá pod ťarchou zeminy, kameňov a vody povolila, a to celé sa rútilo na altánok, v ktorom boli schovaní ľudia. „Mali by sme to vnímať ako memento. Aj ochrana prírody musí mať svoje racio,“ zdôraznil.
Predbežné náklady na základnú úpravu terénu v Monkovej doline, aby sa tam vôbec dali robiť nejaké aktivity zamerané na výstavbu nového chodníka či mostov, predstavujú podľa ministra 580-tisíc eur. V tejto sume sú aj náklady na prehĺbenie koryta potoka či stabilizáciu brehov. „Finančné prostriedky na to máme. Na envirofonde budeme vedieť vytvoriť separátnu výzvu, ktorá bude určená najmä do tejto lokality,“ ozrejmil minister životného prostredia.
Presný časový harmonogram, kedy bude Monkova dolina prístupná pre verejnosť, je v súčasnosti ťažké určiť. Podľa Jána Slivinského to potrvá niekoľko mesiacov. Je navyše ešte ťažké hovoriť, kadiaľ povedie nový chodník dolinou, keďže zatiaľ vykonali len základné práce, ktoré súviseli so záchranou ľudských životov.
Alternatív je podľa Slivinského viac, musí sa však vybrať tá najlepšia. Turisti v Ždiari však majú podľa Slivinského viacero lokalít, ktoré môžu navštíviť namiesto Monkovej doliny. Ide o Bielovodskú či Javorovú dolinu, ale aj Dolinu siedmich prameňov.
Situácia v národných parkoch je podľa ministra Tarabu alarmujúca. „My potrebujeme do území vrátiť primeraný manažment. Žiaden odborný názor nemôže nezaznieť alebo, aby bol zakázaný zaznieť. My potrebujeme vtiahnuť do debaty o budúcnosti slovenských lesov čo najviac odborníkov. A to, čo nám dajú, tým sa budeme riadiť,“ prízvukoval Taraba.
Rezort životného prostredia podporuje Správu TANAP-u v tom, aby bola sebestačná. Jednou z foriem jej nových príjmov by v budúcnosti mali byť aj parkoviská vo vlastníctve Správy TANAP-u. Prvé takéto parkovisko by malo vyrásť pri Novom Štrbskom Plese a postaviť by ho mala aj Správa TANAP, ktorá by zároveň mala profitovať z príjmov národného parku. Nemalo by ísť ale o jediné parkovisko, ktoré by mala spravovať Správa TANAP-u.
Pri čistení lesov v Tatrách by mala v budúcnosti pomôcť aj rómska komunita. Takýmto spôsobom by sa podľa ministra mohol eliminovať aj problém s krádežami dreva v Tatranskom národnom parku v blízkosti rómskych osád.