Ktoré druhy vtáctva možno vidieť najčastejšie pri kŕmidlách v jesennom a zimnom období v Bratislave a okolí?
Najbežnejšími návštevníkmi kŕmidiel sú vrabce a sýkorky. Najmä vrabce si navykli žiť pri ľudských obydliach a živiť sa tým, čo nájdu. Stretnúť tu ale môžeme aj iné druhy, ako napríklad brhlíka, stehlíka, červienku, strnádku, zelienku, mlynárku a mnohé ďalšie.
Kedy je ideálne začať a kedy skončiť s prikrmovaním?
S prikrmovaním začíname na jeseň a končíme s príchodom jari. Ukazuje sa, že na plnom kŕmidle sa zastavia aj vtáky smerujúce na svoje hniezdiská v čase od februára do apríla. Už na jeseň je prístup k potrave obmedzený, väčšina rastlín prestala produkovať plody a hmyz, ktorý tvorí dôležitú časť vtáčej stravy, je menej dostupný. Zimné prikrmovanie poskytuje vtáčatám potrebnú energiu a zvyšuje ich šance na prežitie.
Ako by mala vyzerať pestrá strava pre vtáčiky v kŕmidle?
Pri zimnom prikrmovaní je dôležité ponúknuť vtáčatám vyváženú kombináciu semien, obilnín a ďalších prírodných zložiek bohatých na energiu, bielkoviny, vitamíny a minerálne látky. Semená (slnečnica, ľan, repka, proso, ovos, pšenica), oriešky a sušené ovocie sú najvhodnejšie na doplnenie živín a energie. Zároveň sú veľmi ľahko stráviteľné. Nie je vhodná koža zo slaniny, pretože slanina je údená potravina, ktorá môže vtákom spôsobiť zažívacie ťažkosti. Toto je častý mýtus, pravdou však je, že koža zo slaniny nie je pre vtáky vôbec dobrá.
Ovplyvňuje nejak obsah kŕmidla to, ktoré vtáčiky k nám prilietajú?
Obsah krmiva môže mierne ovplyvniť, ktoré vtáky na kŕmidlo prilietajú. Rôzne druhy vtákov majú rôzne preferencie a potreby týkajúce sa potravy. Zopár príkladov toho, ako obsah kŕmidla môže ovplyvniť, ktoré vtáky naň priletia:
slnečnicové semená – obľubujú najmä sýkorky, brhlíky
orechy – môžu prilákať vtáky, ktoré majú silné zobáky na ich rozlupovanie, ako sú straky
tukové gule – sú obľúbeným krmivom pre mnohé druhy vtákov
jablká – obľubujú drozdy, chochláče
zrná a obilniny – obľubujú najmä vrabce, ale aj strnádky, hrdličky
Akých najčastejších chýb sa ľudia pri prikrmovaní vtáctva dopúšťajú?
Potrava v kŕmidle by mala byť vždy čerstvá a suchá, aby ste sa vyhli plesniam a baktériám. Treba
pamätať aj na to, že kŕmidlo nie je smetný kôš. Chlieb a pečivo, slané, údené či ochutené potraviny
sú pre vtáky úplne nevhodné a môžu spôsobiť zažívacie problémy a úhyn.
Aký je rozdiel medzi prikrmovaním vtáctva na balkóne a v záhrade? Ako by mala vyzerať zimná záhrada priateľská k vtáctvu?
Rozdiel medzi prikrmovaním vtáctva na balkóne a v záhrade je ovplyvnený najmä priestorom, dostupnosťou a typom vtákov, ktoré sa príkrmom ponúknu. Na balkóne častejšie stretneme menej plaché vtáctvo, ktoré si privyklo na život pri ľudských obydliach. Na záhrade sa príkrmom ponúknu aj plachejšie druhy vtákov, ako napríklad ďatle, brhlíky či glezgy. Záhrada priateľská voči vtákom má nepokosené časti, v ktorých prezimujú hmyz a pavúky, popadané listy, kde vtáky nájdu rôznu potravu (dážďovky, ulitníky a hmyz), a kompost. Pestovaním vhodných kríkov (baza čierna, ruža šípová, bršlen európsky, hloh jednosemenný, svíb krvavý, zemolez) podporíme rôzne druhy opeľovačov a vtákom poskytneme potravu. Popínavé rastliny, napríklad pavinič, plamienok či brečtan, predstavujú pre vtáky ochranu pred predátormi a možnosť hniezdenia. Brečtan patrí k najneskôr kvitnúcim druhom, ktorý láka hmyz a poskytuje mu tak potravu. Bobuľami brečtanu sa vtáky živia. Semená rôznych druhov bodliakov sú pre operence skvelým zdrojom potravy, je vhodné ich nechať v záhrade dozrieť.
Sú nejaké druhy vtáctva, ktorým môže človek svojím prikrmovaním viac uškodiť, ako pomôcť?
Prikrmovanie v jarnom období môže napríklad pozmeniť čas a priebeh hniezdenia, čo môže spôsobiť, že obdobie rýchleho rastu mláďat nebude zladené s obdobím veľkého množstva prirodzenej potravy bohatej na bielkoviny (napríklad larvy hmyzu), ktorá je pre rast mláďat kľúčová.
Ako je to s prikrmovaním vodného vtáctva? Ľudia často kačice a labute kŕmia starým pečivom. Prečo je to nevhodné a aké sú alternatívy?
Vodné vtáky, kačice či labute nesmieme prikrmovať pečivom. Nemá pre nich potrebnú výživovú hodnotu – neobsahuje vitamíny, minerálne látky ani stopové prvky. Môžeme im spôsobiť tráviace ťažkosti, prípadné problémy s operením a stavbou kostí vo forme takzvaných anjelských krídel pri labutiach (deformácia krídel, ktorá zapríčiňuje problémy pri lietaní). Vodné vtáky môžeme prikrmovať kukuricou, pšenicou, jačmeňom. Labute a kačice nepohrdnú ani odrezkami zo zeleniny, keďže sa prirodzene živia rastlinnou potravou.
Akým spôsobom udržiavať kŕmidlo v čistote, aby sa nestalo zdrojom chorôb?
Kŕmidlo je potrebné, z dôvodu prevencie chorôb, pravidelne čistiť. Ak na ňom spozorujete vtáky s príznakmi chorôb (ako malátnosť, našuchorené perie, úhyn), kŕmenie je vhodné minimálne na týždeň zastaviť. Kŕmidlo vtedy treba schovať a dôkladne vydezinfikovať prípravkom proti baktériám, hubám, plesniam a vírusom.
Ako by malo vyzerať bezpečné umiestnenie kŕmidla?
Často podceňovaným faktom je umiestnenie kŕmidla. Dôležité je, aby bolo dostatočne vysoko (minimálne 1,5 metra), aby sa vtáčatá cítili v bezpečí pred prípadnými predátormi, najmä mačkami. Kŕmidlá nie je vhodné umiestňovať ani na rušných miestach, pri cestách a tiež pri veľkých presklených plochách, do ktorých by mohli vtáky naraziť.
Sú v Bratislave a okolí nejaké zaujímavé miesta, kde možno pozorovať aj menej typické druhy vtákov?
Áno, sú to napríklad pestré včeláriky zlaté hniezdiace na Sandbergu. V okrajových častiach Bratislavy sa môžu objaviť cíbiky či dudky. Veľkou raritou je výskyt dropa veľkého v tesnej blízkosti hlavného mesta.
Máte nejaký zaujímavý alebo úsmevný príbeh z vašich pozorovaní?
Minulú zimu nám pod kŕmidlo prilietala vyzbierať popadanú slnečnicu pipíška chochlatá, o ktorej sme dovtedy netušili, že v našom okolí žije. Odvtedy ju pozorujeme celú sezónu. Kedysi to bol bežný druh poľnohospodárskej krajiny, dnes je čoraz vzácnejšia.