MYJAVA – Výstava inštalovaná v priestoroch Múzea Slovenských národných rád v Myjave predstavuje plagát ako prostriedok propagácie a zbraň hromadnej komunikácie. Zameriava sa na obdobie budovania totalitných režimov a bojov vo svetových vojnách. „Teoreticky najlepší plagát je nápadný, úsporný a účinný. Sprostredkováva priamu a jednoduchú správu. Plagát sa svojím obsahom dotýkal citlivých tém, ktoré majú tendenciu rozhýbať národ k činom. Zväčša bol vydávaný agentúrami s účelom nadchnúť, vystrašiť alebo zvádzať verejnosť,“ uviedol kurátor výstavy Juraj Krištofík.
Výstava je aj svedectvom o tom, že úmyslom šíriteľov informácií nemusí byť vždy len informovanie o daných skutočnostiach či vlastnom presvedčení, ale ich cieľom je neraz upevnenie moci či finančný zisk, ktorý môžu dosiahnuť manipulovaním verejnosti.
„Vlády využili plagát a techniku reklamy prvý raz počas prvej svetovej vojny. Už na začiatku 20. storočia však psychológovia Walter Dill Scott a Gustave Le Bon verili, že masy sú citlivé na iracionálne pohnútky prostredníctvom podvedomia a na opakované príťažlivé heslá. Uvedomovali si, že masy môžu byť náchylné na zneužitie demagógmi, ale výhody efektívneho šírenia informácií prostredníctvom plagátov obavy rozptýlili,“ povedal kurátor.
Propagandistické plagáty symbolizovali domnelé úspechy vtedajších režimov alebo demonštrovali obrazy nepriateľa v karikatúrach. Karikatúra v Slovenskom štáte vo veľkej miere preberala symboliku z nacistického Nemecka. Ich častým motívom boli Židia a veľa sa objavovali aj na plagátoch.
Juraj Krištofík dopĺňa, že veľmi dôležitým aspektom bolo, že sa nezriedka hovorilo v rovine o nás a o vás. „Tieto plagáty sa snažili navodiť atmosféru, že spoločnosť bola veľmi rozdelená. Vinili Židov z toho, že v období prvej svetovej vojny vrazili dýku do nemeckého chrbta. Na Slovensku boli obviňovaní, že šírili klamstvá o bojoch na vojnovom fronte.”
Plagáty tiež podporovali vyriešenie tzv. židovskej otázky na Slovensku, čo znamenalo, že Židia boli masovo odvážaní do koncentračných táborov. Výstava bude pre verejnosť prístupná do 12. júna 2022.
Majiteľ sociálnej siete Facebook Mark Zuckerberg priznal americkému Kongresu jeden z najmasívnejších cenzorských zásahov zo strany vládnej moci voči nepohodlným názorom občanov v modernej histórii. Nešlo pritom o ochranu utajovaných skutočností či iných zákonných dôvodov, ale o krytie korupcie a umlčiavanie kritikov pandemických opatrení. Tento prípad ukazuje, ako veľmi dôležitý je zákaz cenzúry, a prečo je toto ústavné právo potrebné neustále strážiť. Viac v článku.
Automobilovému koncernu Volkswagen prerástli problémy s konkurencieschopnosťou cez hlavu. Skupina hlási najväčší problém práve vo svojej vlajkovej značke Volkswagen, ktorej ziskové marže sú už dlhší čas príliš nízke.
Cookies na našej webovej stránke používame len v dvoch prípadoch.
V jednom prípade pre meranie návštevnosti v Google analytics a v druhom prípade pre prihlásenie užívateľa.
Nakoľko sme zrušili inzercie, reklamy a merania tretích strán, nezbierame žiadne citlivé dáta o užívateľoch.
Preto potvrdením súhlasíte so základnými cookies na našom webe.