Poplatok je dedičstvom energetickej krízy, ktorá vyvrcholila v roku 2022 po tom, čo Rusko znížilo dodávky plynu do Európy. Berlín zaviedol poplatok za palivo odobraté z nemeckého zásobníka plynu, aby sa pokúsil získať späť miliardy eur, ktoré vynaložil na nákup neruského plynu za závratne vysoké ceny.
Rakúsko, Česká republika, Maďarsko a Slovensko argumentujú, že toto opatrenie poškodzuje ich snahy o ukončenie odberu ruského plynu, keďže im predražuje nákup neruského paliva dodávaného cez Nemecko. V spoločnom dokumente tieto štyri krajiny naliehajú na Komisiu, aby „premenila slová na konkrétne činy“ a riešila tento problém.
Komisia pripravila právne kroky proti Nemecku v súvislosti s poplatkom, ktorý podľa zdrojov oboznámených s problematikou považuje za porušovanie pravidiel jednotného trhu EÚ, zatiaľ však žalobu nezačala.
„Spolu s plánovaným ukončením tranzitu ruského plynu cez Ukrajinu koncom tohto roka poplatok výrazne zníži bezpečnosť dodávok pre celý región strednej a východnej Európy,“ uviedli štyri krajiny.
Rakúsko a Maďarsko sú naďalej silne závislé od ruského plynu. Rakúska ministerka energetiky vo februári uviedla, že krajina má problémy s diverzifikáciou dodávok a jej ministerstvo sa snaží o ukončenie dlhodobej zmluvy o plyne medzi energetickou spoločnosťou OMV a Ruskom.
Očakáva sa, že ministri energetiky EÚ a Komisia budú o nemeckom poplatku diskutovať 30. mája na stretnutí v Bruseli, uviedli predstavitelia EÚ.
Nemecké ministerstvo hospodárstva zatiaľ neodpovedalo na žiadosť o komentár. No už predtým uviedlo, že poplatok je nediskriminačný a ostatné krajiny EÚ mali počas energetickej krízy prospech z toho, že Nemecko rýchlo naplnilo svoje zásobníky plynu, najväčšie v bloku.
Komisia minulý týždeň informovala, že rokuje s nemeckou vládou, čo vyvoláva pochybnosti o legálnosti poplatku. Pravidlá jednotného trhu zakazujú clá a poplatky v rámci obchodu medzi členskými štátmi.
(tasr, reuters)