„Keď si čítam volebný program SNS teraz pred eurovoľbami, tak som si povedal, že to je na 95 percent to isté, čo si myslím o svete či Európskej únii aj ja,“ v diskusii Na palete spresnil politik svoj postoj voči najmenšej koaličnej strane. „Skôr sa cítim ako opozičný voči súčasným opozičníkom, pretože s nimi nesúhlasím prakticky v ničom.“
Pripomenul tiež podporu Petra Pellegriniho v druhom kole prezidentských volieb či heslo Maďarskej aliancie do eurovolieb: „Viac rozumu, menej zbraní.“ Politiku maďarskej strany označil za suverenistickú a mierovú, čo je podľa neho „príklon k súčasnej koalícii“. Spomenul tiež vyjadrenia komentátora Štandardu Daga Daniša o tom, že Aliancia je „koaličnou stranou v zálohe“.
Gyimesi opísal svoj vstup do vtedajšieho hnutia OĽaNO (dnes hnutie Slovensko). „Môžem s pokojným svedomím povedať, že náhodou. Jeden môj kamarát sa potreboval v júli 2019 stretnúť s Igorom Matovičom, a požiadal ma, aby som išiel s ním na to stretnutie. On to vybavil za desať minút, a ja som sa ešte s Igorom rozprával ďalšie dve hodiny,“ spomínal politik na vstup do „vysokej“ politiky. V septembri toho roku mu hnutie ponúklo miesto na kandidátke.
„Moje názory sú konzistentné, nemenili sa ani časom, ani funkciou,“ vyhlásil na margo svojho vtedajšieho zvolenia do Národnej rady SR. Uviedol tiež, že často bol na základe svojich názorov „opozíciou v koalícii“. „Mnohí to oľutovali, že som sa tam dostal,“ povedal Gyimesi.
Exposlanec vymenoval niekoľko prípadov, keď hlasoval proti koalícii. Ako jediný nepodpísal listinu podporných podpisov premiérovi Hegerovi, ako jediný nehlasoval za Ľuboša Machaja ako šéfa RTVS – „Ja som hlasoval za Rezníka,“ dodal. Pripomenul tiež, že zablokoval súdnu reformu vtedajšej ministerky spravodlivosti Márie Kolíkovej „v tej podobe, ako ju navrhovala“. „Potom sme ju vykostili,“ doplnil.
Spomedzi svojich „protivládnych“ postojov vyzdvihol konflikt s exministrom obrany Jaroslavom Naďom vo veci darovania stíhačiek MiG-29 na Ukrajinu. „Dnes sa ukazuje, že som mal absolútnu pravdu, a mali pravdu všetci tí, ktorí hovorili, že ide o protiústavné riešenie,“ reagoval na žalobu rezortu obrany voči bývalej vláde.
Maďarská etnická strana nebola v NR SR od roku 2010, povedal Gyimesi. „Myslel som si, že to južné Slovensko – a nehovorím len o Maďaroch, na južnom Slovensku žije viac Slovákov ako Maďarov – si zaslúži mať svoju reprezentáciu,“ vysvetlil svoju motiváciu pre vstup do Maďarskej aliancie.
Juh je podľa Gyimesiho „stále Bohom zabudnutý región“. „Veď sa pozrite na Gemer, na Medzibodrožie, na Použie, tam ľudia nežijú ako v Galante či v Dunajskej Strede,“ vymenoval tieto regióny.
„Keďže k zmiereniu medzi Slovákmi a Maďarmi už došlo, to nebolo cieľom. Skôr bolo cieľom pozdvihnúť tieto regióny,“ vyhlásil podpredseda Aliancie s tým, že chceli byť súčasťou koalície.
Most-Híd bola liberálna strana, povedal Gyimesi. Označil za smiešne, že jej bývalí členovia v Aliancii sa nedokázali vyrovnať s tým, že 75 percent delegátov podporilo Gyimesiho vstup na kandidátku. „Už ale neodišli ako strana, lebo tá strana už neexistovala,“ vysvetlil.
V decembri 2023 sa strana premenovala na Maďarskú alianciu (Magyar Szövetség), odvtedy zaznamenala dva volebné neúspechy. „Toto znamená – podľa môjho názoru – koniec etnickej politiky na Slovensku tak, ako ju ľudia poznali,“ dodal Gyimesi.
Veľká väčšina maďarských voličov „ostáva doma“, vysvetlil podpredseda. Voliči maďarskej národnosti podľa neho zvyčajne nechcú voliť slovenské strany, nechcú voliť jedinú maďarskú stranu, ktorá „je bez chuti, bez farby, bez zápachu“. V súčasnosti však tretina z tých, ktorí volia, volia slovenské strany, dodal.
Gyimesi tvrdí, že na jesennom zjazde strany „prebehne boj“, z ktorého vyplynie, „či zvíťazí liberálne alebo konzervatívne krídlo“, uviedol.
Ak svoju pozíciu obhája konzervatívci, podľa Gyimesiho plánujú zastabilizovať preferencie na troch percentách, ktoré následne ponúknu niektorej „národnej suverenistickej slovenskej strane“, napríklad Smeru či Hlasu, s ktorou napríklad pôjdu na spoločnej kandidátke.