Ďalším momentom, ktorý o tom svedčí, je piatkový článok amerického denníka Washington Post. Podľa jeho obsahu už nová stratégia USA na podporu Ukrajiny pre rok 2024 nie je zameraná na pokus o opätovné získanie kontroly nad dobytými územiami, ale na obranu a posilnenie armády a ekonomiky. Washington Post to tvrdí s odvolaním sa na niekoľkých amerických predstaviteľov.
Vznikajúci plán je podľa denníka výraznou zmenou oproti minulému roku, keď sa USA a spojenecké armády ponáhľali s výcvikom vojakov a presunom sofistikovaného vybavenia do Kyjeva v nádeji, že by mohli rýchlo zatlačiť späť ruské sily okupujúce východnú a južnú Ukrajinu.
„Je úplne jasné, že bude pre nich ťažké pokúsiť sa o rovnaký druh veľkého tlaku na všetkých frontoch, o aký sa pokúsili minulý rok,“ cituje Washington Post vysokého predstaviteľa administratívy prezidenta Joea Bidena.
V súčasnosti vraj ide o to, aby si Ukrajina zatiaľ udržala svoju pozíciu na bojisku a „nasmerovať ju na inú trajektóriu, aby bola do konca roka 2024 oveľa silnejšia… a dostať ju na udržateľnejšiu cestu,“ povedal vysokopostavený predstaviteľ, jeden z viacerých, ktorí pod podmienkou zachovania anonymity opísali tvorbu vnútornej politiky.
Podľa novín USA a ostatní spojenci chcú, aby sa teraz Kyjev „zameral na taktiku útokov na veľkú vzdialenosť vrátane použitia francúzskych riadených striel, ktoré majú byť dodané v priebehu niekoľkých mesiacov“, ako aj na akcie proti Čiernomorskej flotile a páchanie sabotáží.
Americká strana očakáva, že tieto ciele bude možné dosiahnuť za aktívnej pomoci ďalších krajín vrátane Veľkej Británie a Francúzska. Stratégia na nasledovné obdobie zahŕňa podporu ukrajinského vojensko-priemyselného komplexu a „politické reformy potrebné na plnú integráciu do západných inštitúcií“.
Plány revidujú aj iní
Plánovanie USA je súčasťou mnohostranného úsilia takmer troch desiatok krajín, ktoré podporujú Ukrajinu, prisľúbiť dlhodobú bezpečnosť a ekonomickú podporu vzhľadom na neuspokojivé výsledky minuloročnej protiofenzívy.
Každá z nich pripravuje dokument, v ktorom načrtáva svoje konkrétne záväzky, ktoré môžu trvať až desať rokov. Ten z dielne USA, ktorý pripravuje tamojšie ministerstvo zahraničných vecí, má podľa predstaviteľov zapojených do jeho tvorby obsahovať štyri fázy: boj, budovanie, obnova a reforma. Dôležité však bude, či Kongres nakoniec uvoľní vyše 60-miliardový balík pomoci, ktorého schválenie podmieňujú republikáni zmenou politiky k nelegálnej imigrácii na hranici s Mexikom.
Británia minulý týždeň zverejnila svoju 10-ročnú dohodu s Ukrajinou, ktorú v Kyjeve podpísali premiér Rishi Sunak a ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj. Načrtla príspevky k „námornej bezpečnosti, letectvu, protivzdušnej obrane, delostrelectvu a obrneniu“, ako aj fiškálnu podporu a prístup k jej finančnému sektoru. Očakáva sa, že na rade bude Francúzsko s blížiacou sa návštevou prezidenta Emmanuela Macrona na Ukrajine.
Francúzi sa v ostatnom období dostali vnútropoliticky do nepríjemnej situácie, keď podľa viacerých správ k zahynulo niekoľko desiatok Francúzov v Charkove po ruskom bombardovaní. Prezident Macron sa poponáhľal s vyhlásením, že Francúzsko nie je vo vojne s Ruskom, ale záleží mu na tom, aby bolo Rusko porazené Ukrajinou.
Ukrajinský poslanec: Ak budeme mať menej, plán bude obrana
Zmena myslenia s väčším dôrazom na defenzívu nastáva aj na Ukrajine. Americkí politici, ktorí sa nedávno súkromne stretli s ukrajinským prezidentom, tvrdia, že má pochybnosti o tom, aký ambiciózny má byť v nadchádzajúcom roku bez toho, aby poznal presnú úroveň americkej podpory.
Úspech stratégie brániacej sa krajiny totiž takmer úplne závisí od Spojených štátov amerických, ktoré sú zďaleka najväčším darcom peňazí a vybavenia Ukrajiny a koordinátorom multilaterálneho úsilia.
„Momentálne všetko nasvedčuje tomu, že budeme mať menej ako vlani, keď sme sa pokúšali o protiofenzívu a nevyšlo to. … Ak budeme mať ešte menej, tak je jasné, aký bude plán. Bude to obrana,“ povedal ukrajinský poslanec Roman Kostenko narážajúc na klesajúcu úroveň západnej pomoci.
„Nikto z rovnice nevylučuje útočné akcie,“ skonštatoval Serhij Rachmanin ďalší člen parlamentu. „Ale vo všeobecnosti… je veľmi ťažké predstaviť si vážnu, globálnu strategickú útočnú operáciu v roku 2024. Najmä ak sa pozrieme na všeobecný stav zahraničnej pomoci, nielen zo strany USA,“ dodal.
Nový mód je defenzíva
Štandard už skôr tento mesiac s odvolaním sa na agentúru Reuters a jej zistenia priamo z terénu informoval, že Ukrajina v posledných mesiacoch zintenzívnila výstavbu nových opevnení, keďže prepína svoje vojenské operácie proti Rusku do defenzívnejšieho módu.
„Ukrajinci teraz prechádzajú do obranného postoja, pretože ich ofenzíva vyvrcholila,“ povedal v telefonickom rozhovore pre Reuters Jack Watling, vedúci výskumný pracovník pre pozemnú vojnu v Inštitúte Kráľovských spojených služieb.
Dodal, že Rusko opäť prevzalo iniciatívu na bojisku a môže si vybrať, kam zaútočí. S klesajúcimi zásobami ukrajinskej delostreleckej munície sa znižoval počet ruských obetí, čo Moskve uľahčilo generovanie nových jednotiek, ktoré by jej časom mohli umožniť otvoriť nové útočné línie, doplnil.
„Na ukrajinskej strane sa snažia minimalizovať vlastné straty, ale aj regenerovať útočnú bojovú silu,“ doplnil Watling.
Ukrajinci sa barikádujú aj podľa Britov
Pripomeňme, že s podobným hodnotením minulý mesiac prišlo aj britské ministerstvo obrany. „Ukrajina v posledných týždňoch zmobilizovala sústredené úsilie na zlepšenie poľných opevnení, keď sa jej sily presunuli do defenzívnejšieho postavenia pozdĺž veľkej časti frontovej línie,“ uviedol rezort. Na toto správanie Ukrajincov podľa britského rezortu obrany nemotivovalo iba nevydarená protiofenzíva, ale aj príchod chladného počasia. Ako je všeobecne známe, to fakticky výrazne sťažuje útočné operácie.
Okrem problémov s nedostatkom zbraní má Ukrajina problém aj s nedostatkom mužov. Priemerný vek bojovníkov na fronte je 43 rokov a parlament pripravuje nové opatrenia na mobilizáciu. Tie vyvolávajú ďalšie domáce rozpory. Ukrajina je tak po dvoch rokoch vojny v mimoriadne zložitej situácii, rokovania s Ruskom však naďalej odmieta.