Spory podľa nich vyplývajú z nových požiadaviek Izraela, ktorý ich predstavil po tom, ako palestínske militantné hnutie Hamas prijalo verziu návrhu na prímerie, v máji prezentovanú americkým prezidentom Joeom Bidenom. Všetky zdroje oboznámené s minulotýždňovým kolom rokovaní tvrdia, že Hamas je obzvlášť znepokojený podmienkou ponechať izraelské jednotky rozmiestnené pozdĺž koridoru Necarim v severnej časti Pásma Gazy, ktorý bráni Palestínčanom vo voľnom pohybe medzi severom a juhom, ako aj vo Filadelfskom koridore, páse územia na hranici medzi Egyptom a Pásmom Gazy.
Druhého z menovaných koridorov sa izraelská armáda zmocnila ešte v máji po zničení desiatok tunelov pod ním, ktoré podľa nej slúžili na pašovanie zbraní militantným skupinám v Gaze. Vďaka obsadeniu Filadelfského koridoru má Izrael podľa Reuters v súčasnosti kontrolu nad hranicou Pásma Gazy s Egyptom, ako aj priechodom Rafah, jediným priechodom enklávy, ktorý nehraničí s Izraelom.
Hamas sa podľa jedného zo zdrojov domnieva, že Izrael zmenil svoje požiadavky „na poslednú chvíľu, a zároveň sa obáva, že na akékoľvek ústupky z jeho strany bude Izrael reagovať ďalšími podmienkami.
Hamas v nedeľňajšom vyhlásení tvrdil, že návrh dohody predstavený po minulotýždňových rozhovoroch sa príliš podobal na Netanjahuove nové požiadavky. Hnutie preto vyzvalo sprostredkovateľské krajiny, aby sa držali implementácie júlovej verzie predbežnej dohody namiesto usporiadania nových rokovaní. Kancelária Netanjahua ešte pred rokovaniami poprela predloženie nových požiadaviek a uviedla, že premiérovo stanovisko vychádza z májového návrhu, ktorý predpokladá, že do severnej časti Gazy sa budú môcť cez koridor Necarim vrátiť iba neozbrojený civilisti.
Hlavným sporným bodom je v súčasnosti izraelský postoj, že mnohí z prepustených palestínskych väzňov by mali byť okamžite deportovaní a odísť do exilu mimo Izraela, Západného brehu Jordánu alebo Pásma Gazy, uviedol istý diplomat a dvaja predstavitelia Hamasu.
(tasr)